Az árvízben született város
Belvárosi híd
A híd építése 1881-83 között
A belvárosi híd ma
A híd építése 1881-83 között
Forrás:
https://www.sulinet.hu/oroksegtar/data/tudomany_es_ismeretterjesztes/Szegedi_nagyarviz/
A hely jelentősége
Sétánk során a híd jelképezi az „origót” Szeged történetében: a Nagyárvizet, amelynek során a város gyakorlatilag elpusztult, és az újjáépítést is, amely egy olyan korszerű, Európai léptékű várost eredményezett, amely be tudott kapcsolódni a századfordulón a Kiegyezés utáni és Milleneumi fejlődésbe. A város újjáépítését meghatározó szellemiséget érzékelteti a következő idézet:
„Az árvíz Szegedből fehér lapot csinált. A szerencsétlenség, mely e várost érte, alkalmat ad a nemzetnek, hogy mintegy gyakorlati vizsgát tegyen európaisága, vagy ami többet mond, amerikaisága, kultúrképességéről. Itt egy nagy várost kell, illetőleg lehet néhány év alatt merőben újból alapítani, fölépíteni. E város tükre lehet haladásunknak, fokmérője korszerű műveltségünk színvonalának. Tervszerűsége czél- és okszerűségében vetekednie kell az amerikai Chicagóval, vagy épen fölülmúlnia azt.”
(Politikai Újdonságok c. lap, 1880. június 30. idézi Kiss, 2019
A hely története
1879. márc. 11-én hajnali fél háromkor Szegeden megszólaltak a vészharangok. A megáradt Tisza áttörte a gátakat és a hatalmas víztömeg órák alatt elöntötte a várost. A víz augusztusig ott maradt. 200 ember életét vesztette, a több mint ötezer épületből 265 maradt meg. A város lakosságának 80%-a hajléktalanná vált. Szeged gyakorlatilag elpusztult. A tragédia Európa-szerte hírt keltett, amit csak növelt, hogy az uralkodó, Ferenc József március 17-én látogatást tett a helyszínen. A látványtól megrendült uralkodó ezután számos intézkedéssel segítette az újjáépítést. Pénzadományok érkeztek Európai fővárosokból, ennek hálás emlékét őrzi azóta is a Bécsi, Londoni, Brüsszeli, Párizsi, Római és Berlini körút elnevezések. Az óriási munka Tisza Lajos királyi biztos vezetésével, Lechner Lajos tervei alapján zajlott. Az újjáépítés elképzelhetetlenül gyorsan, 4 év alatt végbement. Szegedből egy modern szerkezetű, közművekkel, közintézményekkel, parkokkal árvízi védművekkel Budapest mintájára gyűrűs-sugaras szerkezettel. A város újjáazületett: paloták, közhivatali épületek, lakóházak, utak, parkok, színház, szállodák épültek, felpezsdült a gazdasági élet. A Tisza két partját összekötő közúti híd átadása 1883. szeptember 16-án az újjászületés ünnepe volt. Szeged építése ezután is folytatódott. A milleneumra (1896) időzítve kiemelkedően sok épület készült, de a fejlődés kitartott az I. világháborúig. A régi hidat 1944. szeptember 3-án légitámadás érte, majd október 9-én a visszavonuló német csapatok a hidat felrobbantották. Az új híd 1948-ban készült el.
Az árvízi Szeged
Szeged, Nagyárvíz, 1879 tavasz. Mentőcsónakok a mai Honvéd-tér környékén.
A háttérben a nagy épület az egykori Főreáltanoda (mai Rektori Hivatal) a Dugonics téren, ami alig pár évvel korábban épült
Az épülő Szeged
A Postapalota az épülő Széchenyi tér keleti oldalán
Megfigyelhető, hogy a város szintjét árvízvédelmi okokból feltöltötték. 1881 és 83 között két év alatt épült fel. (fotó: Fortepan/Fődi Gábor)
Az 1907-ben elkészült Reök palota
A magyar zecesszió kiemelkedő alkotása. (Tisza Lajos körút 56.). A megrendelő Reök Iván, a folyammérnöki hivatal vezetője, gazdag földbirtokos, országgyűlési képviselő volt. A tervező a tehetséges fiatal építész Magyar Ede, aki 35 évesen öngyilkosságot követett el
1885-ben épült fel a Tisza Szálló épülete (a Széchenyi tér keleti oldalán)
A szegedi társas élet egyi fő színhelye. Dísztermében bálokat, koncerteket rendeztek. Többször fellépett Bartók Béla is zongora koncerttel
Az 1883-ban elkészült egykori Európa szálló a Klauzál téren
Az 1950-es években a helyi áramszolgáltató (Démász) székháza lett
Források
A szegedi nagyárvíz és újjáépítés. Örökségtár.
https://www.sulinet.hu/oroksegtar/data/tudomany_es_ismeretterjesztes/Szegedi_nagyarviz/
Árvízben született város. 2019. március 11., JTom „Ritkán látható történelem” blog.
Az Új Zsinagóga
https://szzsh4.wixsite.com/szzsh/a-zsinagoga-toertenete
Kaján Imre és Zombori István (szerk.) (2004). A szegedi Nagyárvíz és újjáépítés. Nemzeti Kulturális Örökség Elektronikus Oktatási Könyvtára. Vízügyi Múzeum és Könyvgyűjtemény, Budapest és a Móra Ferenc Múzeum, Szeged. E-könyv:
https://www.sulinet.hu/oroksegtar/data/tudomany_es_ismeretterjesztes/Szegedi_nagyarviz/
Kiss Eszter: Négy év alatt a semmiből húzták fel az Alföld Chicagóját. Index, 2019.09.05. https://index.hu/kultur/2019/09/05/szeged_nagy_arviz_tisza_lajos_ujjaepites_alfold_chicagoja_vizugyi_emlekhely/
Ritkán látható történelem
www.ritkanlathatotortenelem.blog.hu
Szeged Panoráma
https://szegedpanorama.blogspot.com/2013/02/a-szegedi-varoshaza.html
Virtual Szeged
http://www.virtualszeged.hu/
Képek:
https://ritkanlathatotortenelem.blog.hu/2019/03/11/arvizben_szuletett_varos
https://24.hu/tudomany/2019/03/12/szeged-arviz-aradas-tisza/
https://index.hu/kultur/2019/09/05/szeged_nagy_arviz_tisza_lajos_ujjaepites_alfold_chicagoja_vizugyi_emlekhely/
https://ritkanlathatotortenelem.blog.hu/2019/03/11/arvizben_szuletett_varos
http://www.virtualszeged.hu/virtualszeged/szeged_kepek_regmult/9.html
http://szecesszio.iweb.hu/
http://www.tiszahotel.hu/a_szalloda_tortenete
https://mandadb.hu/tetel/614063/Europa_Szalloda_Szeged_1898
http://szegedtourism.hu/hu/az-uj-zsinagoga-tortenete/